![Unga vuxna som varken arbetar eller studerar i Södermanlands län Unga vuxna som varken arbetar eller studerar i Södermanlands län](/home/lo/res.nsf/vRes/global_1384773054637_unga_hotellreception_1000_300_jpg/$File/Unga_Hotellreception_1000_300.jpg)
Allt fler unga utanför
Andelen unga utan arbete och studier har ökat med 1,2 procentenheter sedan 2006. Hela ökningen sker i åldersgruppen 20-25 år. Omkring 10 000 personer av de som år 2000 var utan arbete eller studieplats har aldrig tagit sig in i aktivitet. Av dessa utgörs drygt hälften av personer med sjukförsäkring.
Ungas etableringssvårigheter på arbetsmarknaden förstärks om inaktiviteten fortgår över längre tid, eftersom arbetsmarknadsrelevanta kunskaper kan gå förlorade och eftersom unga som står långt från arbetslivet i vissa fall söker sig bort från arbetsmarknaden.
Överrepresentation av utrikes födda
Risken att hamna i NEET (Not in Employment, Education or Training) är ojämnt fördelat mellan olika grupper av unga och över landet. 27,4 procent av de i NEET-gruppen är utrikesfödda medan det endast är 13,5 procent utrikes födda i hela åldersgruppen. Det finns alltså en kraftigt överrepresentation av utrikes födda. Det är också vanligare att unga med en lägre utbildningsgrad och unga med korttidsutbildade föräldrar har svårare att etablera sig i arbetslivet.
Skillnad mellan kommuner och län
I rapporten presenteras andelen unga utan arbete eller studier bland befolkningen i respektive län och kommun. Det skiljer 3,7 procent mellan Uppsala län där NEET-andelen är lägst Gävleborgs län som är det län med högst andel unga utanför arbete och studier. Bland kommunerna syns en koppling mellan hela befolkningens utbildningsgrad och risken för att unga i åldern 16-25 år ska vara utan arbete eller studier. Risken är som störst i Gullspång och Töreboda kommun medan Lund och Lomma är de kommuner med lägst NEET-andel, två kommuner med en hög andel högskoleutbildade bland befolkningen.
Reformer för ökad aktivitet
NEET-gruppen är den grupp av unga arbetslösa som är i störst behov av en förändrad arbetsmarknadspolitik. Misslyckas samhället med att växla in nya generationer i arbetslivet äventyras inte bara framtida produktivitet och skatteintäkter utan också unga individers hälsa och framtidsutsikter. För att fler unga ska kunna fullfölja sin gymnasieutbildning och lyckas etablera sig i arbetslivet behövs reformer som dels minskar inflödet till NEET och dels minskar tiden i inaktivitet.
LOs förslag:
- Tidiga sociala investeringar
- Obligatorisk gymnasieskola
- Stärk studie- och yrkesvägledningen
- Ökad samverkan mellan myndigheter
- Bygg ut vuxenutbildningen
- 90-dagarsgarantin
- Bättre villkor för unga på arbetsmarknaden
Rapporten Unga vuxna som varken arbetar eller studerar i Södermanlands län (pdf)